Franjevački samostan
sv. Frane u Zadru
Trg sv. Frane 1 23 000 ZADAR Tel. 023/ 250-468 Fax: 023/ 254-349
WEB STRANICA: www.svetifrane.org
Osoblje samostana: fra Josip Sopta, provincijal,
fra Drago Ljevar, gvardijan 098 337 001 ili e-mail: drago.ljevar@si.t-com.hr
fra Diego Deklić tajnik provincije, vikar, ekonom, tel. 254-348
i fra Tomislav Ćurić knjižničar
Zadar, 11. rujna 2011.

30(85)2011.

Evanđelje Mt 18,21-35
Čitanje svetog Evanđelja po Mateju
U ono vrijeme: Petar pristupi Isusu i reče:
»Gospodine, koliko puta da oprostim bratu svomu ako se ogriješi o mene? Do sedam puta?« Kaže mu Isus: »Ne kažem ti do sedam puta, nego do sedamdeset puta sedam.« »Stoga je kraljevstvo nebesko kao kad kralj odluči urediti račune sa slugama. Kad započe obračunavati, dovedoše mu jednoga koji mu dugovaše deset tisuća talenata. Kako nije imao odakle vratiti, zapovjedi gospodar da se proda on, žena mu i djeca i sve što ima te se podmiri dug. Nato sluga padne ničice preda nj govoreći: ’Strpljenja imaj sa mnom, i sve ću ti vratiti.’ Gospodar se smilova tomu sluzi, otpusti ga i dug mu oprosti. A kad taj isti sluga izađe, naiđe na jednoga svoga druga koji mu dugovaše sto denara. Uhvati ga i stane ga daviti govoreći: ’Vrati što si dužan!’

Drug padne preda nj i stane ga zaklinjati: ’Strpljenja imaj sa mnom i vratit ću ti.’ Ali on ne htjede, nego ode i baci ga u tamnicu dok mu ne vrati duga. Kad njegovi drugovi vidješe što se dogodilo, silno ražalošćeni odoše i sve to dojaviše gospodaru. Tada ga gospodar dozva i reče mu: ’Slugo opaki, sav sam ti onaj dug oprostio jer si me zamolio. Nije li trebalo da se i ti smiluješ svome drugu, kao što sam se i ja tebi smilovao?’ I gospodar ga, rasrđen, preda mučiteljima dok mu ne vrati svega duga. Tako će i Otac moj nebeski učiniti s vama ako svatko od srca ne oprosti svomu bratu.«
Riječ Gospodnja.

ŽIVOT JE OPRAŠTANJE (Mt 18,21-35)
Osveta, zar nije nešto naravno? Svi smo mi ljudi jako osjetljivi na svoja prava i na povredu (uvredu) naših prava. Također, nema sumnje, da smo manje osjetljivi na prava drugih i na povredu njihovih prava. – Potrebno je biti svjestan ovoga. Ako smo svjesni svojeg stanja tada se kao razumni ljudi možemo bolje i realnije ponašati.
Znademo se bolje čuvati da budemo u objektivnom polju. Ne radi se o tome hoćemo li ili nećemo biti objektivni jednako prema sebi i prema drugima, to jednostavno ne možemo biti. Uvijek smo subjektivni. To je naša ljudska istina. Svi mi držimo do sebe, do svoje osobe. To nam je nešto sveto. I to je pravo, ali je isto tako pravilno da i drugi ima isti osjećaj i ista prava kao i mi. Prema drugima uvijek nam se pojavi neki ALI ili neki manjak argumenata, dok za sebe uvijek nalazimo dokaze i razumijevanje.
Povrede koje nam se nanose doživljavamo vrlo teško i čini nam se da su neoprostive, ali isto tako ne doživljavamo povrede drugih. Kao da nam je nekada oprostiti manje uvrede negoli velike. Bližnjemu teško opraštamo, ali velike stvari prebolimo i oprostimo. I tako nas povijest uči i danas mi doživljavamo isto: uvreda se uzvraća na uvredu, osveta na osvetu. Tako se stvara veća akumulacija zla. Povijest postaje akumulacija zla koje u pojedinim epohama eksplodira u obliku rata.
Znači, odgovor uvredom na uvredu, zlo na zlo ne dokida se niti reducira zlo, dapače se povećava. Na taj način nema izlaza. To ne može riješiti nikakvo svjetsko pravo i pravda. Rješenje treba tražiti izvan proporcije zla i mržnje. Neki se straše da bi opraštanje značilo i produžavanje zla i nasilja. Ali bez oproštenja nema mira među ljudima. Koliko li je bilo "pravednih ratova", a ipak rezultati nisu bili ni dobri ni pravedni, dapače, bili su vrlo nepravedni i vrlo zločesti.
Ajde da rečemo, možda se na općenitoj razini može naći nekih razloga za "pravedno ratovanje", ali se vrlo teško može naći pozitivnih opravdanja na osobnom planu. Kad se jedan drugome suprotstavljamo i postavljamo neprijateljski. To je sudbina Kaina i Abela. Kroz njihovu simboliku rečena je tajna zla i bratstva. Kao da je čovjek sjedište ljubavi i zla. I jedno i drugo je u čovjeku, iako nemaju jednaku vrijednost, sudeći trijezno.
Oproštenje je čin ljubavi. Bez nje se ne može govoriti o oproštenju. I zato je oproštenje božanski čin. Bez posjedovanja tog božanskog u sebi ne može se iskreno oprostiti. Bez ljubavi oproštenje je taktika i može se dogoditi da netko "opraštajući" bez ljubavi još više uvrijedi i ponizi onoga kom se oprašta. Promašaja će uvijek biti. Pa i Isusov dolazak nije dokinuo grijeh. A da bi ga ipak mogli živjeti kao ljudi Isus nas poziva na opraštanje.
Svako opraštanje liječi ljudsku zloću i ponovno uspostavlja ranjeno bratstvo koje je povrijeđeno s "Kainom i Abelom". Dapače, "korektni odnos" i s Bogom uspostavlja se kroz bratsko opraštanje i ljubav. Tako je i u međuljudskim odnosima. Tko nije spreman praštati i prihvaćati oprost ne može živjeti kao čovjek. Čovjek se rješava neprijatelja praštanjem. Ničim drugim. Svi smo mi u određenoj "dozi" nepravedni baš zato što smo osjetljiviji na svoju pravdu nego li na pravdu drugoga.
Ali na način kako se mi budemo odnosili prema drugim ljudima tako se i Bog odnosi prema nama. Tako ga mi molimo! Bog, koji nas je stvorio za ljubav i dobro poziva nas da praštamo kao grješnici grješnicima. Opraštanje je u biti kršćanskog vjerovanje. Zato se opraštanje i odvija bezuvjetno. Isus nam svima daje primjer. Ljubav samo može oprostiti, a nikoji drugi razlozi. Isus na svojem putu "samo oprašta". 'Kud je prolazio samo je opraštao i mirio' – netko napisa.
Postoji li grijeh koji je neoprostiv? To je grijeh protiv Duha Svetoga, grijeh protiv Božje ljubavi. Tko ne prihvaća ljubav tome je nemoguće oprostiti. Bože, prosti nam grijehe naše i onda kad mi ne znamo (nećemo) opraštati... Marjan Jurčević

24. nedjelja kroz godinu A (Mt 18,21-35)
Tamo gdje ljudi skupa žive ima napetosti, sukoba, povreda, pa je onda potrebno i praštanje. No, čovjeku izgleda da je nemoguće uvijek iznova praštati. Naravni osjećaj za pravdu ne dopušta da se čovjek pomiri s mnogim nepravdama, s mnogim ranjavanjima u svakodnevnom životu. Ipak, Isus od kršćana, svojih učenika, zahtjeva potpuno praštanje.
Otkriva nam se novost Božjega svijeta. To nije novost koja bi zanemarila pravednost, nego novost koja ističe ljubav. Ovdje je na djelu velikodušnost i povjerenje u brata. Umjesto da se teretom prošlosti pogubi grješnik, njemu se opraštanjem daje nada novoga života. Bog nas ovdje želi ohrabriti da se usudimo, nasuprot razočaranju, okrenuti stranicu i započeti u novosti života. Tako nasljedujemo Boga.
Budući da smo iskusnici obilja Božjeg praštanja, i na nama je da praštamo i tako svakom čovjeku kraj nas dademo nadu novog radosnog življenja. Praštanjem nasljedujemo Onoga koji je uništio snagu grijeha i čovjeku dao nadu Kraljevstva nebeskoga.
Nadahni, Gospodine, kršćane, da budu svjedoci Tvoje blizine i nositelji Tvoje ljubavi!
Priredio: Dario Miletić

Praštanje – životna filozofija i filozofija života Ben Sirah, pisac Knjige Sirahove iz koje je uzet današnji misni odlomak kao prvo čitanje, pisao je ovo retke između 180. i 190. godine prije rođenja Isusa Krista. On tako lijepo govori o potrebi, štoviše o nužnosti praštanja. Ben Sirah uistinu spada među istinski mudre ljude koji svoju mudrost crpe od vječne Mudrosti. Ljudska mudrost jest samo za ovog zemaljskog vremena i za ovog vijeka kao i sve što je ljudsko, a Božja mudrost nadilazi vremena i vjekove te seže u vječnost jer dolazi od Vječnoga. Čovjek treba učiti od Boga i nastojati svojim razmišljanjem i djelovanjem biti što sličniji Bogu.
Jedna od bitnih Božjih oznaka jest spremnost na praštanje. Kada se malo dublje zamislimo, uistinu, bilo bi puno logičnije i normalnije da mi grešni ljudi, upravo zato što smo slabi i grešni, budemo mnogo spremniji na praštanje jedni drugima nego što bi to trebao biti Bog koji je sama dobrota i pravednost i nije potreban nikakvog oproštenja niti Mu se ima što oprostiti. Međutim, svakodnevni život pokazuje gorku istinu da često, prečesto, teško opraštamo svome bližnjemu čak i neke sitne stvari, neke riječi ili neke sitne čine koji nama nisu po volji. Gorka je istina da nespremnost na praštanje ide tako daleko da osobe godinama ne žele pozdraviti jedna drugu. Štoviše, čovjek se osvećuje drugom čovjeku, odnosno na zlo uzvraća zlom. KT

SATNICA * OBAVIJESTI * SATNICA * OBAVIJESTI * SATNICA
Sveta ispovijed radnim danom od 8 do 11 i od 17,30 do 18,30 sati
Nedjeljom i blagdanom prije sv. Mise.

Nedjelja 11. IX. XXIV. Nedjelja kroz godinu, Gospa Velikog hrv. Zavjeta
Ponedjeljak: 12. IX: Ime Marijino, Mirjana
Utorak 13. IX. Ivan Zlatousti - molitva sv. Anti
Srijeda 14. IX. Uzvišenje sv. Križa (kvatre)
Četvrtak 15. IX. Gospa Žalosna (slave Benediktinke — vidite plakat)
Petak 16. IX. Eufemija Kornelija (kvatre)
Subota 17. IX RANE SV. FRANE Na Košljunu Misno slavlje predvodi fra Jozo Sopta u povodu obljetnice smrti Sleuge Božjega fra Ive Peran (kvatre)
Nedjelja 18. IX. XXV. Nedjelja kroz godinu, Josip Kupertinski
NEDJELJNE SU MISE u 8,30 u 10 i u 19 sati
Svaki dan je misa u 7 i u 19 sati
Služba časova (časoslov): svagdanom u sv. misi,
nedjeljom i svetkovinama Večernja u 18,30 sati.
Prve nedjelje u mjesecu sastanak s FSR-om sat vremena prije večernje mise
Euharistijsko klanjanje: u petak poslije Mise .
Krunicu molimo svaki dan u 19,30 sati.

PODNO GRIJANJE U CRKVI SV. FRANE
11. rujna 2011. Bogu hvala i svima hvala za pomoć pri uređenju CRKVE.
Ovoga tjedna postavljene su cijevi do centralnog postrojenja. Slijedi postavljanje kolektora i spajanje s centralnim.. Primili smo 800 KN. Hvala. Molimo Vas da nam pomognete prema svojim mogućnostima.
Svaki Vaš dar je dobrodošao i unaprijed Vam zahvaljujemo.
Za sve koji žele uplatiti novac na žiro račun mogu preuzeti uplatnicu u sakristiji.
Vi možete svoje priloge uplatiti za grijanje u sakristiji ili preko žiro računa:
Samostan sv. Frane u Zadru Hypo Alpe-Adria Bank d. d., Zagreb:
2500009-1101027824 s naznakom da je to za crkvu i samostan
sv. Frane u Zadru.

Posebno preporučamo pogledajte nedjeljna i blagdanska čitanja u PPT i PPS prezentacijama.
www.svetifrane.org (stranica našeg samostana sv. Frane u Zadru)
www.mali-brat.com (stranica naših mladih sv. Frane Zadar)
www.ofm-sv-jeronim.hr (stranica naše Provincije sv. Jeronima Zadar)
www.svetinikola.hr (stranica župe sv. Nikole Tavelića u Rijeci)